Odredbom iz citiranog članka ZZTN-a zabranjuju se svi sporazumi između dva ili više neovisnih poduzetnika, odluke udruženja poduzetnika i usklađeno djelovanje, koje kao cilj ili posljedicu imaju narušavanje tržišnog natjecanja na mjerodavnom tržištu, a osobito oni kojima se izravno ili neizravno utvrđuju kupovne ili prodajne cijene, odnosno drugi trgovinski uvjeti.
Utvrđenja AZTN-a nakon provedenog postupka ocjene spornih vertikalnih sporazuma
Kako bi utvrdio postoje li elementi postupanja kojima se narušava tržišno natjecanje, AZTN je proveo nenajavljenu pretragu poslovnih prostorija društva Keindl sport. Tijekom te pretrage pronađeni su dokazi o postojanju sporazuma između društva Keindl sport i njegovih distributera kojima su se navedeni poslovni subjekti sporazumijevali o tome da se popusti na nove modele CUBE bicikala u sezoni (jesen/zima) ne odobravaju, odnosno da najveći dopušteni iznos popusta na nove modele CUBE bicikala u sezoni iznosi pet posto. Pored navedenog, pronađeni su, i dokazi o izravnom sudjelovanju i doprinosu samih distributera u provedbi poslovne politike društva Keindl sport prilikom utvrđivanja preprodajnih cijena CUBE bicikala u praksi, budući da su društvu Keindl sport razotkrivali ili prijavljivali distributere koji bi u pojedinačnim slučajevima odstupili od cjenovne politike Keindl sporta, sporazuma o neodobravanju popusta ili o najvećem dopuštenom iznosu popusta na nove modele CUBE bicikala u sezoni.
Slijedom opisanog, AZTN je utvrdio da kako je društvo Keindl sport na izričit način poticao svoje distributere da se pridržavaju maloprodajnih cijena iz predmetnih cjenika i obrazaca za prednarudžbe koje im je dostavljao prije početka nove modelske sezone, a sve u svrhu provedbe jednostrane poslovne politike društva koja je imala za cilj utvrđivanje preprodajnih cijena CUBE bicikala.
Analizom dostavljenih računa distributera o prodanih 4690 CUBE bicikala krajnjim kupcima u vremenskom razdoblju od 15. rujna 2013. do 1. svibnja 2018., AZTN je utvrdio prešutni pristanak navedenih distributera na provedbu jednostrane poslovne politike društva Keindl sporta i utvrđivanje preprodajnih cijena CUBE bicikala, na način da su u cijelom promatranom periodu, formirali svoje maloprodajne cijene CUBE bicikala u iznosu jednakom ili većem od maloprodajnih cijena u cjenicima i obrascima za prednarudžbe koje im je komunicirao Keindl sport prije početka nove sezone ili prilikom kreiranja veleprodajnih narudžbi u B2B webshopu društva Keindl sport tijekom sezone i pridržavali se sporazuma s istim o neodobravanju popusta na nove modele CUBE bicikala u sezoni (jesen/zima) ili najvećem dopuštenom iznosu popusta od 5 posto.
Od ukupnog broja prodanih CUBE bicikala svih 15 predmetnih distributera u svim modelskim sezonama između 2014. i 2018., godine AZTN je utvrdio da je preko 93 % prodanih CUBE bicikala bilo obuhvaćeno predmetnim zabranjenim sporazumom Keindl sporta i navedenih distributera.
Slijedom svega navedenog, dakle, možemo sumirati kako je utvrđena povreda prava tržišnog natjecanja od strane društva Keindl sport učinjena na način da su distributeri prešutno pristali na provedbu jednostrane poslovne politike društva Keindl sport koja je imala protutržišni cilj utvrđivanja preprodajnih cijena CUBE bicikala, te su istu poslovnu politiku primjenjivali u praksi.
Umjesto zaključka
Kako iz rješenja AZTN-a proizlazi, utvrđivanje preprodajne cijene proizvoda, odnosno sporazum ili usklađeno djelovanje poduzetnika kojemu je neposredni ili posredni cilj ograničavanje prava kupca da slobodno određuje prodajnu cijenu proizvoda (ne dovodeći u pitanje pravo dobavljača da odredi maksimalnu prodajnu cijenu ili preporuči prodajnu cijenu pod uvjetom da nije riječ o fiksnim ili minimalnim prodajnim cijenama, koje su rezultat izvršenog pritiska ili poticaja od bilo koje ugovorne strane), smatra se teškim ograničenjem tržišnog natjecanja.
Slijedom utvrđenja do kojih je AZTN došao po provedenom postupku ocjene spornih sporazuma, društvu Keindl sport je zbog počinjene povrede izrekao novčanu kaznu u ukupnom iznosu od 281.836,88 eura (u protuvrijednosti 2.123.500,00 kuna).
Kako iz samog rješenja proizlazi, AZTN smatra da će se izrečenom novčanom kaznom postići preventivni učinak ne samo kod sankcioniranog poduzetnika, društva Keindl sport, već i opći preventivni učinak kojim se drugim poduzetnicima šalje upozorenje da se ne upuštaju u kršenje propisa o tržišnom natjecanju.
Maja Bilić Paulić, mag. iur.
IZVOR:
^ 1 AZTN je osnovan odlukom Hrvatskog sabora 1995. kao opće nacionalno regulatorno tijelo nadležno za zaštitu tržišnog natjecanja na svim tržištima u okviru djelokruga i nadležnosti utvrđenih ZZTN-om te ostalim podzakonskim aktima – uredbama – neophodnima za njihovu provedbu
^ 2 Vertikalni sporazumi su sporazumi koje sklapaju poduzetnici koji ne djeluju na istoj razini proizvodnje odnosno distribucije. To su primjerice, sporazumi o isključivoj kupnji, isključivoj opskrbi ili pak distribuciji, sporazumi o franšizi, a sklapaju se između proizvođača i distributera ili između dobavljača sirovine i proizvođača. I vertikalni sporazumi mogu dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja, što posebno dolazi do izražaja u slučajevima kada isti sadrže ograničenja kojima se stvaraju prepreke ulasku novih sudionika, odnosno konkurenata na tržište.
U slučaju da je AZTN pokrenuo postupak ocjene vertikalnog sporazuma, sudionici sporazuma moraju dokazati da njihov sporazum kumulativno ispunjava uvjete za izuzeće propisane člankom 8. stavkom 3. ZZTN-a. Konkretno, moraju dokazati da njihovi sporazumi pridonose unaprjeđenju, primjerice, proizvodnje ili distribucije te da su stoga ograničenja tržišnog natjecanja koja sadrže apsolutno nužna. Također, moraju dokazati da će unaprijeđena proizvodnja ili distribucija imati značajnu korist za potrošače (primjerice, snižavanjem cijene proizvoda ili usluga ili ponudom nove robe ili usluga), koju na drugi način bez određenih ograničenja u sporazumu ne bi bilo moguće ostvariti. Drugim riječima, da bi ograničavajući sporazumi ispunili uvjete za izuzeće i bili izuzeti od opće zabrane, a time i dopušteni, pozitivni učinci tih sporazuma na tržišno natjecanje moraju jasno prevladavati nad negativnima.
Važno je naglasiti da poduzetnici trebaju sami procijeniti sadrže li njihovi sporazumi ograničenja tržišnog natjecanja i ako ih sadrže, ispunjavaju li takva ograničenja propisane kriterije za izuzeće. Rizik izrade analize i donošenja odluke o sklapanju sporazuma u takvim slučajevima preuzimaju dakle sami poduzetnici.
Neprofitnim organizacijama su kao i profitnim organizacijama potrebna financijska sredstva za održavanje i stabilnost poslovanja, te za realizaciju projektnih ciljeva. S obzirom na specifičnost djelovanja neprofitnih organizacija, od velikog značaja je kontinuirano osiguravati financijska sredstva za njezin rad iz različitih izvora, što često nije nimalo lagan i jednostavan zadatak. Stoga je velika odgovornost na menadžmentu organizacije, čiji je primarni zadatak osmisliti kvalitetnu strategiju za prikupljanje sredstava, kao i pronaći adekvatne financijske izvore. Shodno tome, u nastavku teksta bit će više riječi o prikupljanju financijskih sredstava za rad neprofitnih organizacija, ali i mogućnosti samofinanciranja neprofitnih organizacija.
Nedostatak radne snage na domaćem tržištu rada popunjava se zapošljavanjem stranih radnika, osobito iz tzv. trećih zemalja. Zbog brojnih izazova kod integracije stranih radnika u društvo postoji potreba za kvalitetnijim zakonom. U članku pročitajte o regulaciji rada državljana trećih zemalja u Republici Hrvatskoj.
Obvezujuća fiskalna pravila u Europi kamen su temeljac za osiguranje ekonomske osnove funkcioniranja monetarne unije. U ovom članku autor se bavi upravo tematikom reformiranih fiskalnih pravila na razini EU.
Jedna od novina koje je donio Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama iz 2023. je mogućnost dodjele koncesija na pomorskom dobru na zahtjev. Ovaj postupak predstavlja izuzetak u odnosu na opće pravilo po kojem se koncesije daju u postupku javnog prikupljanja ponuda. Zakon navodi sedam kategorija gdje se mogu dati koncesije na zahtjev na pomorskom dobru, od kojih se dvije izravno tiču obavljanja ugostiteljsko turističkih djelatnosti. Ova novost može biti vrlo bitna za investitore u turističke, ugostiteljske ali i druge gospodarske djelatnosti na moru i morskoj obali.
Morske plaže zauzimaju najljepša mjesta na hrvatskoj obali. Prema pojmovniku iz važećeg Zakona o pomorskom dobru i morskim lukama morske plaže su prirodni ili izgrađeni i uređeni kopneni i pripadajući morski prostor pomorskog dobra koji služi za boravak, rekreaciju i kupanje te s tim povezane aktivnosti.